Dospělá pakudlanka jižní má rozpětí křídel přibližně 3 centimetry a přední nohy jsou utvářeny podobně jako u kudlanky pro stejnou funkci.
Areál rozšíření pakudlanky jižní zaujímá jižní a východní Evropu, severní Afriku, Malou Asii a Írán. Vzácně obývá teplé stepní lokality jižní Moravy a Slovenska a z konce devatenáctého existují údaje o jejím rozšíření též z Litoměřicka, pravděpodobně z Českého středohoří.
Imága pakudlanky jižní žijí v červnu a červenci a loví drobnější hmyz pomocí páru předních noh. Vajíčka kladou do kokonů pavouků slíďáků, kde se larvy živí vyjíčky těchto pavouků.
V České republice je pakudlanka jižní chráněna zákonem jako kriticky ohrožený druh.
Pakudlanku jižní ohrožuje především ztráta biotopu například necitlivým zalesňováním nebo naopak odstraňováním solitérních keřů a stromů, které potřebuje ke svému životu.
Další články
Plovatka bahenní žije ve stojatých vodách.
Rozhledna Klínovec je dostupná i na kole.
Blatouch bahenní má žluté květy.
Vodní zámek Blatná se může pochlubit románskou centrální kaplí.
Niagarské vodopády leží na stejnojmenné řece.
Rozhledna Královka stojí v Jizerských horách.
Zámek Dymokury je přístupný.
Zámek Teplice vznikl na místě bývalého kláštera benediktinek.
Vydra jižní obývá řeky a jezera Patagonie.
Zámek Boskovice nalezneme na jižní Moravě.
Rak bahenní patří do řádu desetinožců.
Pomněnka bahenní bývá lidově nazývána rybí očko.
Rozhledna na Signálu má ocelové schodiště.
Viktoriiny vodopády na africké řece Zambezi.
Pakudlanka jižní je hmyz řazený do řádu síťokřídlých.
Články:
Rozhledna Štramberská Trúba byla vybudována z někdejší hradní věže.
Kakost bahenní roste především ve střední a východní Evropě.
Zámek Liblice je řadou odborníků považován za perlu českého barokního stavitelství.